A megújuló energiaforrásokról közérthetően: csodaszer vagy zsákutca?
Janáky Csaba vegyész, elektrokémikus előadása (2022. november 10.)
0:00 | Intro
0:17 | Az előadót bemutatja Perczel András, az MTA Kémiai Tudományok Osztályának elnöke, az est házigazdája
5:02 | Janáky Csaba előadása
37:29 | Kérdések és válaszok
A gyorsan növekvő globális energiaigény és a globális felmelegedéssel kapcsolatos aggodalmak felerősödésével egyre nagyobb figyelem irányul a megújuló energiaforrások kiaknázására. Az új, zöld technológiák elterjedésének azonban gátat szab a megújuló energiaforrások időszakossága (pl. napszakok váltakozása), illetve, hogy a megtermelt villamos energia tárolására egyelőre nincs általánosan kielégítő megoldás. A rövid távon alkalmazható akkumulátoros tároláson túl az időszakosan megtermelt többletenergia kémiai tárolása olyan megoldást kínál, amely az ipari folyamatokba is könnyen integrálható (különböző nagy energiasűrűségű vegyületekben, pl. H2-előállítással). Az előadó bemutatja, milyen lehetőséget kínálnak a megújuló energiaforrások, és milyen kihívásokat jelentenek a szolgáltatók és a felhasználók számára. Végül olyan tudományos-technológiai megoldásokat villant fel, amelyek lehetővé teszik a különböző energetikai-ipari szektorok integrációját és ezáltal a megújuló energiaforrások gyors térnyerését.
Névjegy
Janáky Csaba elektrokémikus, közgazdász, habilitált egyetemi docens. Közel 10 éve dolgozik a Szegedi Tudományegyetemen, ahol sikerrel épített fel egy az alap- és alkalmazott kutatási kérdésekkel egyaránt foglalkozó elektrokémiai kutatócsoportot. Legfontosabb eredményeit az elektrokémiai energiatárolás területén érte el.
#energiatárolás #kémia #ismeretterjesztés
Пікірлер: 42
Logikus, érthető, nagy tudású előadás volt. Gratulálok. Köszönet érte.
Klassz, közérthető előadás és beszélgetés. Köszönöm.
@laszlonemet4425
Жыл бұрын
Kösz a segge
16:33 Sokkal gyorsabban történt a naperőművek építése, mint ahogy ez tervezve volt. Nem tudom, én vagyok az egyedüli, aki ilyenek hallatára a fejét fogja? Az állammal kötött szerződés nélkül NEM létesülhetett naperőműpark. És mi, realisták mindig is mondtuk, a hálózat nem úgy működik, hogy akkor van áram, amikor a Nap kegyeskedik sütni. Nem kellene ilyen dolgokon az első adóforint kiadása előtt gondolkodni?
Törődik a tőzsdei árakkal valaki? Németországban, ha nagyon fúj a szél és nagyon süt a nap, a fölösleges energiát 2,- €/MWh árban lehet a tőzsdén értékesíteni. Ha nem fúj, és kéne az energia, ugyanazon a tőzsdén 600,- €/MWh árban kell energiát vásárolni. Törődik evvel nálunk valaki? Vagy megmentjük az éghajlatot, persze más, az adófizető pénzén, még ha beledöglünk is?
@laszlopapp1269
Жыл бұрын
Inkább az éghajlatváltozásba dögöljünk bele, nagyeszű?
@jozsefk.7861
Жыл бұрын
@@laszlopapp1269 Az a baj, hogy ilyen válaszra egyszerűen fogom a fejemet. Nem tudom, hol kezdjem a felvilágosítást. 1, Az éghajlatváltozásba nem döglünk bele. ennél jóval nagyobb mértékű ingadozásokat is túlélt már az emberiség. 2, Az antropogén CO2-kibocsátás nem felelős az éghajlatváltozásért. 3, Itt egy gigantikus pénzlehúzásról van szó, Európa, Észak-Amerika és Ausztrália tönkretételéről. Gondolom, nem nézed le a kínai tudósok értelmi képességeit. Mégis, uniszónó röhögnek a rögeszméseken. Egyszerűen nem lehet kifejezni, hányszor több CO2-t bocsát ki gazdaságuk. Építik a szénerőműveket otthon, a szomszédos országokban és Afrikában. Próbáld meg ezt megérteni: www.klimarealista.hu/eghajlatvedelem-leket-kapott-oceanjaro-vagy-ures-leggomb/ meg a többi cikket a honlapról.
@predikaloszekiraptor5281
Жыл бұрын
@@jozsefk.7861Köszi. Ez ihlette a kissé már közhelyszámba menő tanmesét, ami fentebb írtam a hangyákról..
Hatalmas mellébeszélés ! A globális hadiiparnak mekkora lehet az ökológiai lábnyoma, kedves Grínpiszoár ???
@wearetheborg
Жыл бұрын
gondolom sok de ez most hogy jon ide?
Vajon mekkora szén-dioxid lábnyoma van egy szódapatrongyárnak? :)
Az atomenergiánál mindennel több anyag, energia és idő kell, mert több ezer évig kell tárolni és megfigyelni a hulladékát. Gondoljunk bele, hogy ha Árpadtól mostanáig 50 évente felújítanánk a tárolót, az mennyi beton, vas, ólom es egyéb anyag és mennyi energia lenne...
@jozsefk.7861
Жыл бұрын
Ezt csak azért írod, mert fogalmad sincs arról, mi az, hogy szaporító reaktor. Segítek. Megeszik a hagyományos atomerőmű hulladékát, amiben még benne van energiatartalmának 99 %-a, és utána óval kevésbé veszélyes és jóval gyorsabban lebomló hulladék keletkezik. Paks II. hulladékát pedig elviszik Oroszországba egy ilyen reaktorba. Win-win szitu.
@koldulobaratx9859
Жыл бұрын
Huje
@lenanogradi7285
Жыл бұрын
@@jozsefk.7861 Semelyik szerződesben nincs benne, hogy elviszik. Bodan akarnak tárolót. Ha meg ilyen újrahasznosítás is törtenne, akkor is fent áll az 1 000 év a 100 000 evhez képest. Az meg mindig túl sok és ezt nem számolják bele az árba.
Azéer ha belegondolok abba, hogy a hálózat nem bírja el az újabb zöld források hálózatra csatlakozását eléggé erősen rávilágít arra, hogy a tervezés mégsem volt jó és teljeskörű, ami ugye felveti a kooperáció és a végrehajtható koncepció hiányát.
Itt is fontos, mint minden más, az energiával kapcsolatos kutatásoknál, kiemelt szerepe van a CO2 molekulának. Létfontosságuk a CO2, politikailag kikiáltott, káros hatására lettek építve. A mai kutatások a társadalomra értékes és hasznos befolyásuk még nem egyértelmű.
15:28 Napelem a legkisebb fajlagos költség, gyors csökkenés az árban. Akkor miért fizet a magyar állam az idén 40,- Ft-ot 1 kWh-ért a tavalyi 36,- Ft helyett? Legolcsóbb: számomra azt jelentené, hogy 12 Ft (a paksi ár) alatt van 1 kWh.
@laszlopapp1269
Жыл бұрын
1. Paks nem 12 forintért termel, az csak a működési költsége. 2. Azért fizet az állam 40 Ft-ot, mert azok az erőművek régebben épültek, amikor még drágább avolt a napelem. Az újabbaknak már nem fizetnek egyáltalán.
@jozsefk.7861
Жыл бұрын
@@laszlopapp1269 Sajnos fizet az újabbaknak is. Mármint a napelemparkoknak, nem a magánszemélyeknek. Különben nem építenék őket. Az egész megújuló egy óriási lehúzás biznisz. Évente 100+ milliárdba kerül ez nekünk magyar adófizetőknek.
@laszlopapp1269
Жыл бұрын
@@jozsefk.7861 nem igaz, hogy fizet a legújabbaknak. A Kát már rég megszűnt, piaci alapon épülnek naperőművek. Pl 2021 decemberében a Tolnán átadott napeőmű egy fillért nem kap az államtól. Miért kell tájékozatlanul hülyeséget beszélni?
@jozsefk.7861
Жыл бұрын
@@laszlopapp1269 ok, utánanézek. Egy biztos, az álamkassza évi 100+ milliárdot fizet a hisztériára.
@laszlopapp1269
Жыл бұрын
@@jozsefk.7861 az egy fél puskás stadion ára, és ez legalább értelmes dolog. Neked nagyon beteg az agyad, ha tiszta levegő meg az energiafüggetlenség az hiszti.
Tehát lenne három jó módszer is ami segíthetne a napelemes technológiának a termelés kiegyenlítésében hazánkban. - kémiai energiatárolás - víz szivattyús energia tárolás - geotermikus kiegészítés a holt időszakban. Például: Stirling-motorral hajtott aggregát 55KW tömeggyártott termék, de lehet többet egybekötni, vagy nagyobbat is készíteni Ami már nem járható, gazdasági, környezetvédelmi, jogszabályozási okok miatt: - szénerőműves kiegészítés - gázturbinás üzemű kiegészítés - atomerőműves kiegészítés - szélerőműves kiegészítés Ami kérdőjeles és gazdaságosságtól is függő: - vegyi akkumulátoros áramtárolás
@MegaHangos
Жыл бұрын
A nappali csúcs napenergiát lehetne vizbontasra használni , a hidrogént hozzákeverjük a városi gázhoz, a rendszert nem rontaná . Akár felesben is hozzákeverve.
Szép dolog a technooptimizmus. Az egész előadás arról szólt, hogy a zöld innováció, mint iparág mekkora biznisz. Néhány kérdés: vajon van-e elég idő a zöld átállásra? Meddig melegítjük még a légkört? Mikor jutunk el a kritikus bukópontokig? Mi lesz 3-4-5 fokos hőmérséglet emelkedés esetén? Szkeptikus vagyok a JELENLEG ISMERT módon funkcionáló emberi civilizáció fennmaradását illetően. Egy kiragadott példa: 2050 körül miként fogunk élelmezni 10 milliárd embert úgy, hogy a jelenlegi előrejelzések szerint felére csökken a termőterület, mert 2,5 fokos melegedésnél fogunk tartani? Tartok tőle, hogy az emberiség későn kapcsolt. Mint a dohányos, aki folyamatosan tervezte, hogy majd egyszer le fog szokni, és közlik vele, hogy végstádiumos tüdőrákos.
NAPERŐMÜ BEÉPITÉSI ÉS ELÖÁLITÁSI KÖLCSÉGÉRÖL MÉRT NRM BESZÉLNEK?,MILYEN MEGTÉRÜLÉS EZ?
@machzoli4882
Жыл бұрын
"kölcség"...
Csodákat ne várjon senki! Valamivel kisebb lesz a széndioxid kibocsátás, de mint tudjuk, nem a széndioxid miatt van a felmelegedés.
A szàmtalan haborruk nincs làbnyomat,.... tűzhyanyit sem
Senki sem meri kimondani a második gondolatot a "sokan vagyunk" után. Azt, hogy az emberiség létszámát kellene radikálisan csökkenteni. Nyilván nem népszerű gondolat ez, hiszen a legtöbb embernek van felfelé vagy lefelé rokona, meg ő maga, és akkor kinél kezdjük? Ez egy nagyon forró kása...
@tothgabor100
Жыл бұрын
E F - Azokkal kezdjük, akik még nem léteznek..... és ez nem a nyugati társadalmakra áll, mivel itt csökken a lakosság létszáma. Tehát a tervezett gyerek csinálás a megoldás. Patkány módon szaporodni, katasztrófához vezet.
@maestrohun
Жыл бұрын
Vagy visszavenni az életmódunkból? Egy mai átlag ember mondhatni jobban él egy középkori földesúrhoz képest. Fillérekből mehetünk el kirándulni a világ másik végére, tömérdek élelem van korlátok nélkül és tonnányi tartós fogyasztási cikket vásárolhatunk, miközben jól szigetelt meleg/légkondicionált lakásokban élhetünk. Nem véletlen, hogy az ipari forradalom az ami miatt megugrott a környezetszennyezés. Csak épp nem volt kiemelve az előadásban, hogy az olaj és kőszén használat amiatt valósult meg, hogy elkezdtük gépesíteni a termelési formákat és egyszerűen ez a teljesítményszint-ugrással olyan mámorba kerültünk, hogy csak termeltünk-termeltünk végeláthatatlanul és megnöveltük az általános jólétet. 7:25 Egy átlag némethez képest is közel 2x annyi energiát fogyaszt egy kanadai vagy egy amerikai. De tudomásom szerint az átlag magyar is nagyon közel van az európai átlaghoz. A legjobb megoldás lenne a kényelmes jólét degradálása, mert összességében ez generálja a hatalmas energiaigényt. Ha ez megtörténne, akkor a föld népessége is visszakúszhatna és annyi élelmet termelnénk csak, amennyi megtermelhető állati erővel. Amúgy is szüksége lenne a földeknek a biotrágyára. Nem azokra a szarokra, amivel tönkretesszük a humusz életét.
@ef9276
Жыл бұрын
Ezek, már bocsánat, de lófingok. A z általam alkalmazott "radikális" jelző talán jelentene valamit. Az ilyen selymesen simogató módszerek, mint a születésszabályozás meg a nyugdíjasok megfagyása (viszavenni az életmódból...) ezek kb 5 évszázad múlva éreztetnék hatásukat a bolygóra nézve. Arról a sok emberről nem is beszélve, akik Afrikában nyomorognak, de azért már tudják, hogy ja, van ám jobb élet is, és már megfogalmazták magukban, hogy a bozótban rágni a gyökeret, az sokkal kevésbé jó, mint légkondicionált lakásban Fantát iszogatni..
Mennyi öregember.
@tothgabor100
Жыл бұрын
Léna Nógrádi - Mert ők a bölcsek és te is az leszel, ha megéred....és akkor tapasztalni fogod, egyre inkább gyorsulva telik el az időd.
@zsuzsannaszilagyi537
Жыл бұрын
Azt, hogy ezt megértse, azt meg kell érni